Srbija Forum http://srbija-forum.com/ |
|
Zanimljivosti http://srbija-forum.com/viewtopic.php?f=87&t=47 |
Stranica 8 od 8 |
Autoru: | Senka [ 08 Okt 2017, 22:23 ] |
Tema posta: | Re: Zanimljivosti |
Maja ima jedanaestoro dece, zaposlena je i ima samo 37 godina: Jutro je najteži deo dana, svi uglas viču mama i nešto traže! Trudnoća, porođaj, dojenje, pa opet sve u krug. Ovako bi se ukratko mogao opisati život hrabre Maje u poslednjih 12 godina. Oduvek je maštala o velikoj porodici, a taj san ostvario joj se sa njenim Rašom. Odgajaju 11 dece, imaju privatnu firmu i ne skidaju osmeh s lica. ![]() PORODICA KOVACEVIC Šest sati ujutru. U kući Kovačevića u selu Vrdila kod Kraljeva mir i tišina. Mama Maja ustaje prva, brzo se sprema i pije kafu s nogu, a onda ide od sobe do sobe i razbuđuje svoju vojsku, njeno 11 dece. Neretko, probude se i sami i tad u sekundi nastaje haos. Svi uglas samo viču mama i nešto traže, a ima i onih koji bi da se maze. Uvek nekom nešto fali, pa tako jednima nedostaju čarape, drugima trenerka ili majica, a oni najmlađi negoduju jer žele da im se promeni pelena, pronađe duda ili napravi mleko. A za pranje zuba u toaletu maleni Kovačevići moraju da čekaju u redu. ![]() - Jutro nam je najteži deo dana. Tad svima nešto treba u istom trenutku, a još njih šestoro žuri da se spremi za školu. Ali to traje do osam i posle toga nam dan izgleda kao u svim drugim porodicama. Stariji su u školi, a ja i ovi mlađi spremamo ručak i obavljamo druge obaveze - kaže Maja (37), koja je sa suprugom Radišom od svoje 17. godine. Da bi se svi zasladili treba bar pola kilograma čokolade Iako imaju 11 dece nije imala blizanačke trudnoće, a u ulozi majke prvi put ostvarila se u 25. godini. Tad su dobili Milicu, posle koje su se rađali samo dečaci, a Maja je htela bar još jedno žensko dete. Ta želja joj se ostvarila tek sa sedmim detetom kad je rodila Ružicu. Priznaje nam da je oduvek maštala da ima veliku porodicu, iako ima samo brata. - Znate šta, kad žena pored sebe ima dobrog muža i dobrog čoveka, onda može da ima i desetoro dece. Samo je bitno da je on razume i podržava, a meni se posrećilo da nađem takvog muškarca - iskreno priča Maja o svom Raši i otkriva nam da je on trenutno u bolnici zato što je polomio kuk. ![]() MUŠKA SOBA MALIH KOVAČEVIĆA U njihovoj kući ne postoji podela na muško-ženske poslove, a i deca imaju svoje obaveze. Tako je Miloš zadužen da ide u prodavnicu, Milica vodi računa imaju li svi čarapice na nogama kako se ne bi prehladili, Milan i Mihailo brinu o bebama i vrlo su požrtvovani i odgovorni, iako su tako mali. Kovačevići ništa ne prepuštaju slučaju i na vreme moraju da misle o svemu jer organizovati život u jednom tako velikom domaćinstvu nalik je organizaciji posla u manjem preduzeću. Ipak, najgore je kad zakaže tehnika. - Dešavalo se da nam se pokvari mašina za veš i to nas potpuno parališe jer je uključujemo dva-tri puta dnevno. Sudove peremo non-stop, a samo za jedan dan treba nam oko sedam vekni hleba i isto toliko litara mleka. Taj broj se stalno povećava – kaže Maja, pa skoči sa kreveta da pomeri nestašnog Miodraga, kako mu lampa ne bi pala na glavu. Otkriva nam i da moraju da kupe dve čokolade od 300 grama, koje su dovoljne tek toliko da se svako dete zasladi, ali ne i najede. Ipak, mali Kovačevići su vrlo skromni i umesto igračkama najviše vole da se igraju jedni sa drugima. Bude tu i koškanja, bezazlene dečje kavge i zadirkivanja, ali kad padne noć u krevet se ne ide dok se svi prvo međusobno ne izljube. ![]() MILICA SA NAJMLAĐIM BATOM ĐORĐEM - Kad zaspu, obavezno ih obiđem. Prvo ih prebrojim, a kad se uverim da su svi tu i kad vidim kako bezbrižno i slatko spavaju shvatim koliko sam srećna žena – priča Maja i dodaje da se tad u tišini vrlo često presabira da li se tokom dana ogrešila o neko dete, kao i da li je dobar roditelj. Svesna je da fizički ne može da se svakom posveti u onom trenutku kad je njima to potrebno, pa je zato ponekad i grize savest. Ali brzo je prođe jer i da ima dvoje dece, ta pitanja bi je svakako ponekad mučila. Ćutimo, radimo i borimo se za svoju decu Ipak, najviše se iznervira kad deca iz škole dođu zabrinuta, zato što su ih drugari zadirkivali. - Deca k'o deca. Sa komentarima znaju da budu vrlo okrutna i surova, pa su tako prozivali našu decu govoreći im „Koliko vas ima. Pa vi ste kao cigani“. Ali Rašo i ja uvek porazgovaramo sa njima, objasnimo im zašto ne treba da obraćaju pažnju na takve komentare i brzo ih to prođe. Na sreću, deca su nam pozitivna, baš kao i ja – objašnjava Maja, koja je po zanimanju novinar. ![]() MILOŠ JE VRLO SLAB NA MALOG BRATA Na naše iznenađenje ona nije samo mama, već je i uspešna poslovna žena. Sa suprugom Radišom ima izdavačku kuću „Glas Srbije“, koja izdaje „Kraljevske novine“, kao i „Glas Srbije“. Iako se od izdavaštva teško živi, Kovačevići ne kukaju. Naprotiv, nervira ih kad se o velikim porodicama u našoj zemlji priča kao o velikom socijalnom problemu. - Čim počnete da se žalite kako vam loše ide, odmah sledi rafal pitanja i osuda. Šta vam trebaju tolika deca, od čega mislite da ih izdržavate i školujete, nije poenta samo praviti decu... Baš zato imam veliku želju da dokažem da to nije tako i iz tog razloga mi ćutimo, radimo i borimo se za svoju decu – naglašava Maja i otkriva da je i predsednica udruženja „Persida Karađorđević“, koje se bavi problemima višedetnih porodica. ![]() MAJA SA SUPRUGOM RADIŠOM Zato što imaju privatnu firmu Kovačevići nemaju pravo ni na dečji dodatak, ali kako kažu, ne posmatraju život kroz novac. - Svaka druga porodica u Srbiji ima samo jedno dete. Mislim da uopšte nije problem u novcu, već u tome što ljudi iz svoje sebičnosti i samoživosti neće da imaju više dece. Hoće ljudi svoj mir, neće da im neko ovako kao meni stalno visi nad glavom i čupa ih po ceo dan. Ali ja to volim i moja deca su moj život – zaključuje Maja na kraju razgovora, tokom kog je u svakom trenutku oko nje bilo bar četvoro dece. Jedni su se smenjivali u krilu, drugi na ramenima, a treći na nogama. I tako po ceo dan. U magazinu o roditeljstvu „Blic žena Dete“, koji je u prodaji od 4. oktobra, osim priče o porodici Kovačević čeka vas još puno korisnih i zanimljivih tema. U tekstu „Stižu virusi“ saznaćete kako da kod vašeg mališana razlikujete simptome virusne i bakterijske infekcije, kao i šta je prema savetu pedijatra najbolji lek za jesenje viruse. Tu su i ideje za najbolje igre za hladno vreme, a ako imate bebu čeka vas tekst „Šta to beba pokušava da vam kaže" u kom ćete saznati šta vam bebe poručuju kad trljaju oči, drže se za uši ili se odupiru nožicama o podlogu. I sve to samo za 49 dinara. ženablic |
Autoru: | Senka [ 07 Nov 2017, 18:33 ] |
Tema posta: | Re: Zanimljivosti |
Bio jednom jedan Valj koji je imao krčmu. Jednog dana oko te krčme počeo je da raste velegrad: Kako su gradovi u Srbiji dobili imena (FOTO) Pregršt zanimljivih priča stoji iza imena gradova širom naše lepe zemlje, a neke od njih sigurno niste znali ![]() Gradovi u Srbiji su imena često dobijali po nekom zemljoposedniku, svecu, reči koja opisuje određenu karakteristiku tog mesta i tome slično. Za mnoga mesta ne može najpreciznije da se utvrdi odakle su dobila ime, za neka se vezuju razne legende, a mi vam ovom prilikom predstavljamo neke od gradova sa najinteresantnijim objašnjenjem porekla imena. ![]() Sombor Iako ne postoje podaci koji bi u potpunosti potkrepili ovu tvrdnju, veruje se da je naziv Sombor potekao od imena nekadašnjeg imanja koje je posedovala porodica Cobor-Sent-Mihalj. Na tu temu postoje razni radovi mađarskih autora koji smatraju da je ime Sombor nastalo transformacijom prezimena vlastelinske porodice Cobor tako što je slovenski živalj ređe glasovne skupine radi lakšeg izgovora zamenio češćim glasovnim skupinama. ![]() Kragujevac Kragujevac je prvi put pomenut u turskom popisu 1476. godine kao Kragujfoča, a ime je dobio po ptici kraguj, vrsti jastreba koja se u srednjem veku koristila za lov. ![]() Valjevo Po nekim tumačenjima, naziv Valjevo potiče od starog slovenskog ličnog imena Valj. Naime, čovek po imenu Valj imao je jednu drumsku krčmu oko koje se kasnije razvilo naselje koje je nazvano po njemu. Druga prepostavka koja se tiče porekla imena ovog grada vezuje se za stari latinski izraz vallis što znači dolina. ![]() Zrenjanin Bečkerek, kako je bilo ime Zrenjanina čak šest vekova, bio je predmet raznih tumačenja, ali ne postoji objašnjenje odakle taj naziv vodi poreklo. Ovaj grad 1935. godine menja naziv u Petrovgrad, po kralju Petru I Karađorđeviću, a posle Drugog svetskog rata dobija ime Zrenjanin, po revolucionaru Žarku Zrenjaninu. Čačak Objašnjenje i poreklu imena Čačak dolazi nam od Vuka Stefanovića Karadžića koji je, obilazeći oko 1820. godine manastire u Ovčaru i Kablaru, zapisao sledeće: Govori se da je manastir Vavedenje gradio sveti Sava i njegov otac Simeon. Još se pripoveda da je nekakav njihov sluga, od svakih kola, koja su vukla kamen kroz polje uz Moravu, ostavljao po jedan kamen na mestu gde je sada Čačak, pa od ovog kamenja onde zidao crkvu. Kad su ga zapitali šta radi, on odgovaraše: „Eto, čačkam nešto“ i tako je ostalo ime Čačak. Ta crkva koja je više puta turčena i krštavana, stoji i danas i mnogo je veća i lepša od manastira ovčarskih. ![]() Prokuplje Prokuplje je dobilo ime po Svetom Prokopiju, hrišćanskom mučeniku iz doba rimskog cara Dioklecijana. Prema crkvenom predanju, mošti Svetog Prokopija su 1386. godine, pre nego što će Niš pasti pod tursku vlast, prenete iz niške crkve u Prokuplje, gde su sahranjene u tamošnju crkvu koja i danas nosi njegovo ime. Priština Ne zna se tačno kad je grad usvojio ovo ime, ali se u srpskim izvorima prvi put pominje u 13. veku. Veruje se da ime vodi poreklo od bolesti crni prišt (antraks) od koje je umrlo pola stanovnika i stoke iz te oblasti. Leskovac Legenda kaže da se ispod brda u blizini današnjeg grada nalazilo jedno jezero, međutim ono se isušilo i na tom mestu je niklo drvo leska koje rađa lešnike, po kome je Leskovac dobio ime. Obrenovac Stanovnici ovog grada, čije je ime bilo Palež, želeli su da iskažu svoju naklonost knezu Milošu Obrenoviću tako što su 1859. godine njemu lično podneli zahtev da mesto ponese njegovo ime. On je to odobrio, a 20. decembar, datum kad je ozvaničeno novo ime, slavi se kao Dan Obrenovca. ![]() Bečej Postoji nekoliko teorija po kome je ovo mesto u Bačkoj dobilo ime. Prema jednoj teoriji, Bečej je dobio ime po porodicama iz francuskog plemena Beš i Gregor (Beche) koja je došla u taj kraj u vreme uvođenja hrišćanstva kod Mađara i imala značajnu ulogu u tome. Naziv Beče je navodno posledica pogrešnog izgovora prezimena Beche. Druga teorija govori da je Bečej dobio ime po plemiću koji se zvao Bečeji Imre, koji je navodno bio potomak plemena Beš i Gregor. Prizren Naziv Prizren najverovatnije vodi poreklo od starog glagola ozirati se ili ozreti se, što znači progledati. Osnova je staroslovenska reč zren što bi značilo pogled, tako da se dolazi do zaključka da bi Prizren bilo mesto sa kojeg se pruža dobar vidik, što je logično imajući u vidu da ovaj naziv potiče iz vremena kad je grad Prizren bio samo tvrđava na brdu. Mladenovac Prema predanju, u ovaj kraj su se sa Kosova, oko dva veka pre Kosovskog boja, doselila braća Mladen, Vlajko i Rajko. Oni su odlučili da ostanu tu, pa je po Mladenu ime dobio grad Mladenovac, a po Vlajku i Rajku gradska naselja Vlaška i Rajkovac. Vladičin Han Ovo mesto je ime dobilo po usamljenom hanu (kući) koji se nalazio na carskom drumu u ataru sela Kalimance. Prema podacima publiciste Tatomira P. Vukanovića, ovu kuću je podigao izvesni Stefan Grk koji je, bežeći od Turaka sredinom 19. veka, ovde našao utočište i rešio da sagradi han za prihvat karavana. Stefan je kasnije han prodao skopskom vladici Pajsiju po čijoj je tituli han dobio naziv Vladičin han. Ubrzo se u okolini formiralo naselje koje je dobilo to isto ime. Kuršumlija Stefan Nemanja je u Toplicama, kako se Kuršumlija zvala u to vreme, sagradio dve zadužbine – manastir Svetog Nikole i manastir Svete Bogorodice. Manastiri su bili prekriveni olovnim pločama koje su blještale na suncu i daleko se videle, pa je mesto prozvano Bele Crkve. Ovaj naziv je zadržan do dolaska Turaka koji su ga prozvali Kuršumli Kilise, što u prevodu znači olovne crkve. Kasnije se ime transformisalo u Kuršumlje, da bi po oslobođenju od Turaka počeo da se koristi naziv Kuršumlija. ![]() Kućica na Drini u blizini Bajine Bašte. Foto: Profimedia Bajina Bašta Postoji više legendi o nastanku imena ovog grada, a najčešće se pominje ona da je u vreme Turaka na prostoru današnjeg grada živeo neki Turčin po imenu Baja koji je imao velike bašte i otuda naziv Bajina Bašta. telegraf |
Autoru: | scepa [ 10 Avg 2020, 23:24 ] |
Tema posta: | Re: Zanimljivosti |
Treba znati |
Autoru: | dibrk [ 13 Avg 2020, 12:24 ] |
Tema posta: | Re: Zanimljivosti |
Srbobran Citiraj: Srbobran je najvećim delom smešten na levoj obali Velikog bačkog kanala, a manjim delom se prostire na njegovoj desnoj obali. Okružen je meandrom rečice Krivaja, koja se istočnije uliva u Veliki bački kanal. Najstariji pisani podaci o nastanku Srbobrana, potiču iz 1338. godine.
Sadašnji naziv je dobio po utvrđenju-šancu, koji je simbolično nazvan Srbobran. Utvrđenje je izgrađeno za potrebe odbrane od 1848. do 1849. godine za vreme borbi koje su vođene u mestu. Borbe su u to vreme vođene za nacionalna prava i željenu autonomiju Srba u bivšoj Austrougarskoj, a borba je nazvana „Bitka kod Sentomaša“. Ovaj gradić je imao više naziva u svojoj prošlosti i to: Sentomaš (Szenttamás) Bač Sentomaš (Bacs Szenttamás) Tomasberg (Thomasberg) Evo i nekoliko naziva za delove Srbobrana: Centar, Tuk koji je smešten istočno, Unčić i Kać koji su smešteni na zapadnom delu koji gravitira ka Vrbasu, Begluk koji se nalazi severno od Krivaje, Vašarište koje se nalazi južno od kanala DTD i Jamure deo koji je pretežno naseljen Romima, kao i Jankovci i Dodinci. Smatra se da Srbobran ima izuzetno povoljan geografski položaj, jer se nalazi u blizini Novog Sada. Njegov geografski položaj je ujedno uticao da se razvije u jedno od značajnijih naselja u Vojvodini. Sadašnji naziv je dobio po utvrđenju-šancu, koji je simbolično nazvan Srbobran! Crkva „Bogojavljenje Gospodnje“ u Srbobranu, smatra se jednim od najlepših Pravoslavnih hramova u Srbiji, a sasvim sigurno spada i među najveće. Veruje se da crkva u Srbobranu ima rodoljubivo i sasvim simbolično značenje, jer zvonici sa dva prelepa tornja predstavljaju srpski narod sa obe strane Dunava i Save, dok izgrađena velika Lađa, predstavlja njegovu veličinu i ujedinjenje. Ovaj prelepi hram građen je jednobrodno opekama i u Baroknom stilu i na istočnoj strani poseduje polukružnu oltarsku apsidu, dok su na zapadnoj strani postavljena dva zvonika. Pravoslavna crkva Srbobran Fresku Svete Trojice sa četiri jevanđelista kao Ikonostas, uradio je Novak Radonjić akademski slikar iz Mola. Georgije Dević je radio rezbariju u baroknom stilu, dok je pozlatu uradio Adolf Nađ iz Novog Sada. Vitraže sa likovima svetih, uradila je staklarsko-slikarska radionica Stanišić iz Sombora. Sveti hram je osnovan daleke 1787. godine, građenje je trajalo sa manjim prekidima 20 godina, a završen je 1807. godine. U Srbobranu se nalazi i nekoliko kapela i jedna od njih je kapela Svetog velikomučenika Georgija na pravoslavnom groblju, kapela na Kančarevom salašu koja je posvećena Svetom velikomučeniku Georgiju, vodica pored kanala posvećena Svetom Jovanu Krstitelju. U Srbobranu postoje tri krsta, jedan u centru grada, jedan na južnom, a jedan na severnom ulazu u mesto. Crkva „Bogojavljenje Gospodnje“ u Srbobranu, smatra se jednim od najlepših pravoslavnih hramova u Srbiji! U Srbobranu se nalazi i Rimokatolička crkva „ Uzvišenja Svetog Križa“. Na mestu sadašnje crkve 1783. godine, bila je izgrađena prva katolička crkva. Prva je građena od naboja sa trščanim krovom, ali nije imala toranj i krst, a iste godine sagrađena je i parohija. P. Salkau Bernat, bio je prvi paroh koji je prihvatio da se brine o vernicima tadašnjeg mesta. Između 1814. i 1815. godine, sagrađena je nova crkva sa tornjem i krstom visine 24 metra. Crkva je nakon ratnih dešavanja 1848. godine, prvi put renovirana između 1852. i 1853. godine. Katolicka crkva Srbobran U periodu od 1886. do 1887. godine, dograđena je crkva sa manjim brodom, a sadašnji izgled katolička crkva u Srbobranu, dobila je između 1901. i 1902. godine. Tada je zamenjen krov i dograđen novi toranj, a te godine su postavljene izuzetno kvalitetne i prelepe orgulje od strane Orsaga Šandora. Četiri slike na plafonu crkve koje se i sada mogu videti u ovoj crkvi, oslikao je tada poznati akademski slikar Ružička Pal. Saznajemo da je Srbobran 1922. godine imao dve apoteke, prvu je 1852. godine otvorio Mr. Ph. Ludvig Barković, a 1896. apoteku je otvorio i Mr. Ph. Milan Kaplarski. Prva katolička crkva u Srbobranu izgrađena je 1783. godine! Opštinski organi uprave u Srbobranu, smešteni su u zgradi koja je izgrađena u 19. veku. Ovo prelepo zdanje sa četiri krila, formira kvadratnu građevinu u osnovi zajedno sa unutrašnjim dvorištem. Objekat je građen opekom, koja je sa spoljne strane malterisana i ofarbana. Prema Trgu Slobode u ovom mestu, okrenut je glavni svečani ulaz. Zna se i da je u ovoj zgradi rođen i živeo profesor i pesnik Steva Vladislav Kaćanski, koji je u narodu bio poznat i kao Stari Bard. Nadaleko poznata porodica Dunđerski je u atarima Srbobrana u svom vlasništvu, imala svoje brojne posede. Opština Srbobran Prelepi ukrasi na fasadi zgrade, formirani su od gipsa, nad ugaonim delom zgrade krov je četvoroslivan, a na ostalim delovima je dvoslivan. Ovaj spomenik kulture je svojim arhitektonskim rešenjem, veličinom i kompozicijom dekorativnog programa, izuzetno uspešno arhitektonsko pa i karakteristično rešenje, namenjeno državnim administrativnim objektima u Vojvodini sa kraja 19. veka. Opština Srbobran se nalazi u srednjem delu Bačke i ima površinu od 284. kilometra. Ovu opštinu čine tri naselja: Srbobran, Nadalj i Turija. Centar za sport i turizam, smešten je u samom centru Srbobrana, poseduje sportsku halu, kao i igrališta i otvorene terene. Ovaj centar je uspešan organizator kondicionih priprema, letnjih kampova, kao i sportskih manifestacija. CST posluje i kao turistička organizacija opštine. Poseban akcenat ovog centra je na razvoju turističkih potencijala grada, razvoju seoskog turizma, ali podrazumeva i zaštitu velikog broja salaša. Atar ove opštine je potpuno jedinstveno i izuzetno bogato ribolovno i lovno područje. Osim zaštićenih divljači u ataru opštine Srbobran, možete sresti i divlju svinju, srnu, kunu, pernatu divljač, zeca pa i divlju mačku. Srbobran reka Opštinu Srbobran čine tri naselja: Srbobran, Nadalj i Turija! Opština Srbobran ima i Galeriju doma kulture, Narodnu biblioteku, Mauzolej Stevana Dunđerskog i Crkvu Svetog Nikolaja u Turiji. U ovoj opštini organuzuju se i brojne manifestacije poput Prvomajskog uranka, „Agro Filed show“ manifestacija na kojoj se promoviše poljoprivredna oprema i mašine, zatim „Petrovdan“ dan Srbobrana, a organizovana su i brojna predavanja. Kulturno umetnička, gastronomska i privredno promotivna manifestacija „Kobasicijada“ u Turiji je sad već nadaleko poznata u celom svetu. Manifestacija se održava tokom tri dana, a poseti je više hiljada domaćih posetilaca, ali i posetilaca iz celog sveta. Pokrovitelj Kobasicijade je SO Srbobran, a organizator je Udruženje građana Turije. Srbobran bunar u centru Sam centar Srbobrana je izuzetno lepo uređen u blizini centra je smeštena autobuska stanica, preko puta koje se nalazi i pijaca. Obala kanala DTD je simpatično uređena i na obali možete sresti veliki broj pecaroša, koji svakodnevno zabacuju udicu i strpljivo čekaju svoj ulov. U skoro samom centru Srbobrana, već dugi niz godina svoju vodu punu joda daje poznati Žuti bunar. Iz ovog bunara već godinama teče žuta sumprovita voda, što znači da je voda iz ovog bunara izuzetno lekovita. Iza ovog bunara se nalazi kuća u kojoj je nekada bila otvorena prva apoteka u Srbobranu. Kanal Dunav tisa Dunav Srboboran Ako ste zainteresovani da kupite kuću u Srbobranu ili želite svoju nekretninu u ovom mestu da prodate, odmah pozovite „Solis“ nekretnine!!! fotografije: Solis-nekretnine |
Stranica 8 od 8 | Sva vremena su u UTC + 2 sata |
Powered by phpBB® Forum Software © phpBB Group http://www.phpbb.com/ |