Preminuo Fidel Kastro, proglašena devetodnevna žalost na Kubi
Kubanski lider i revolucionarna ikona Kube Fidel Kastro preminuo je u 90. godini života, objavila je kubanska državna televizija
Na Kubi je proglašena devetodnevna žalost zbog smrti kubanskog lidera i oca Kubanske revolucije Fidela Kastra. Državna televizija prekinula je program da bi aktuelni predsednik Kube, brat Fidela Kastra Raul Kastro, sinoć saopštio istorijsku vest.
Raul Kastro nije saopštio uzrok smrti, ali je rekao da će posmrtni ostaci Fidela Kastra biti kremirani danas. Kubanske vlasti zatim su saopštile da će njegov pepeo biti položen u nedelju, 4. decembra, u Santijagu de Kubi.
Povorka sa urnom bivšeg kubanskog lidera putovaće četiri dana do Santijaga de Kube, grada na jugoistoku ostrva udaljenog skoro 900 kilometara od Havane.
U svom štabu u Santijagu de Kubi Kastro je 1959. godine, po bekstvu diktatora Fulgensija Batiste u inostranstvo, proglasio "početak revolucije".
Očekuje se da će ceremonija polaganja pepela privući brojne strane zvaničnike, a da će povorka mobilisati milione, navodi Frans pres.
Vlasti su prvi skup u znak sećanja na Fidela Kastra najavile za ponedeljak ujutru na Trgu revolucije u Havani. Vest o smrti 90-godišnjeg Komandanta šokirala je Kubance, koji tvrde da bivši predsednik prilikom poslednjeg pojavljivanja u javnosti nije pokazivao znake slabosti.
Poznat po beskrajnim govorima, maslinasto-zelenoj uniformi, cigarama i legendarnoj bradi, Fidel Kastro je predao vlast svom bratu Raulu 2006. zbog zdravstvenih problema. Zadatke u Komunističkoj partiji Kube nije imao od aprila 2011. godine.
Bivši predsednik je nestao sa kubanskih TV ekrana između februara 2014. i aprila 2015. godine, što je podstaklo glasine o njegovom zdravlju. Međutim, u poslednjih godinu i po dana ponovo je počeo u svojoj kući da se sastaje sa stranim zvaničnicima.
Fidel Kastro je prisustvovao i istorijskom približavanju Kube i SAD, navećem neprijatelju njegove zemlje i njega samog koji je, po mnogim svedočanstvima, u više navrata pokušavao da ga ukloni sa vlasti, pa i po cenu ubistva.
"Njegov odlazak definitivno okreće stranicu Hladnog rata koji je svet doveo na ivicu nuklearnog sukoba u oktobru 1962. godine za vreme Kubanske raketne krize", piše AFP.
Predsednici Kine, Rusije i Francuske, Si Đinping, Vladimir Putin i Fransoa Oland, kao i poslednji sovjetski lider Mihail Gorbačov, odali su poštu ocu Kubanske revolucije.
Kao veliki kritičar američke supersile, Fidel Kastro je bio simbol borbe protiv "imperijalizma" svog severnog suseda, mada je, kako se ocenjuje, imao loš bilans u oblasti građanskih prava i sloboda u sopstvenoj zemlji.
Preobraćeni komunista, Fidel Kastro je preuzeo vlast 1959. godine i od tada prkosio jedanaestorici američkih predsednika i preživeo brojne zavere.
Prema Ginisovoj knjizi rekorda, bilo je 638 pokušaja da se on ubije, a opstao je na vlasti i posle Invazije u Zalivu svinja - pokušaja kubanskih izgnanika potpomognutih od SAD da ga zbace s vlasti 1961. godine.
Tadašnji američki predsednik Džon F. Kenedi je doneo odluku o trgovinskom i finansijkom embargu Kubi koji, uprkos brojnim olakšicama koje je uvela administracija predsednika Baraka Obame nakon otopljavanja odnosa, i danas opterećuje ekonomiju ove ostrvske zemlje.
Drug po oružju argentinskog gerilca Ernesta Če Gevare, kubanski lider je želeo da "izveze marksističku revoluciju u Latinsku Ameriku i Afriku".
Pad SSSR-a 1991. godine zadao je veliki udarac kubanskoj ekonomiji, ali je Kastro pronašao novi kurs zahvaljujući turizmu i novim saveznicima, Kini i Venecueli Uga Čavesa, venecuelanskog lidera koga je do smrti 2013. nazivao svojim "duhovnim sinom".
Sve vreme svoje vladavine uživao je veliki ugled, naročito u Latinskoj Americi, pa čak i među desno i proamerički orijentisanim latinoameričkim liderima, koji se često nisu slagali s politikom SAD prema Kubi.
4.12.2016, umro Esad Arnautalić, jedan od osnivača sarajevske pop-rok škole
Sarajevo - Vrsni muzičar, kompozitor i dirigent maestro Esad Arnautalić preminuo je 4.12.2016.,u Sarajevu, potvrdio je za klix.ba njegov dugogodišnji prijatelj Vehid Gunić. Arnautalić je bio najpoznatiji kao jedan od osnivača najpopularnije sarajevske i jedne od najpopularnijih jugoslavenskih pop-rok grupa Indeksa.
Sa Esadom Arnautalićem započela je faza pop i rok muzike. To je čovjek koji je utemeljio festivale "Vaš šlager sezone", "Mali šlager", "Prvi aplauz" i "Dječiji šlager", koji je autor evropskog evergrina "Kud plovi ovaj brod" koji je 1970. godine pjevan na Opatijskom festivalu. Esad Arnautalić je dirigovao na tri takmičenja za pjesmu Evrovizije.
On je okupio muzičare kakve BiH nikada više neće okupiti na jednom projektu koji se zove "Muzika raspoloženja".
Autor je značajnih muzičkih djela za pozorište, film i televizijske serije, među kojima su najpoznatije teme za igrane filmove "Miris dunja", "Ovo malo duše", "Azra" i "Savršeni krug".
U septembru ove godine u sarajevskom naselju Dobrinja, na Trgu branilaca Dobrinje postavljena je i klupa koja je posvećena ovom velikom maestru. Klupa je postavljena na putu između njegovog stana i prodavnice do koje je išao, kako bi se odmorio, jer je rijetko izlazio iz stana i to mu je bio naporan proces.
Arnautalić je rođen 28. februara 1939. u Sarajevu. Početkom 1960-ih počinje raditi na Radiju Sarajevo kao muzički urednik i producent i postaje jedan od ključnih muzičkih stručnjaka koji su svojim zahtjevima da se lokalni mladi autori počnu baviti autentičnim autorskim stvaralaštvom, umjesto tadašnjeg uobičajenog kopiranja i prepjeva svjetskih pop hitova, širom otvorili vrata prvoj generaciji buduće sarajevske pop škole, među kojima su Indeksi postali pioniri i njeni rodonačelnici.
Makedonska pevačica romske muzike Esma Redžepova preminula je jutros u Skoplju u 73. godini, posle kraće i teške bolesti, preneli su lokalni mediji.
Esma Redžepova
Podseća se da je pre dve sedmice bila primljena u jednu skopsku bolnicu s teškim zdravstvenim stanjem.
Esma Redžepova Teodosijevska nazvana je kraljica romske muzike i po izvođenju te muzike je bila poznata u svetskim razmerama, a od 2013. nosila je i titulu nacionalnog umetnika Makedonije.
Kraljica romske muzike
Pevačica, koja je bila popularna na balkanskom prostoru, tokom života je odgajila 48 dece i učestvovala u brojnim humanitarnim akcijama.
Tokom karijere duge 55 godina učestvovala je na vrhunskim svetskim muzičim festivalima i manfestacijama. Esma je, kako se ističe, bila pravi muzički ambasador u svetu.
Održala je više od 12.000 solističkih koncerata u Makedoniji i u inostranstvu, a u diskografiji Esme Redžepove je navedeno 15 albuma za domaće i svetske producdentske kuće, kao i da je sarađivala sa eminentnim svetskim muzičkim imenima.[/color]
Zbogom, darling: Kraj života ispunjenog skandalima, mnoštvom brakova i najvećom tragedijom
Kako prenosi BBC, legendardna glumica Za Za Gabor umrla je od posledica srčanog udara samo dva meseca posle 100. rođendana. Kad se pomene Za Za Gabor, neki pomisle na njene fantastične uloge. Bilo ih je mnogo. Neki se odmah sete njenog burnog ljubavnog života. I bio je uzbudljiv. Neki pomisle na gubitak ćerke, najveće tragedije koju je doživela. Ali sve ono što je ispunilo njen život govori o tome da nijedna njena filmska avantura ne može da se meri sa onom životnom.
A avantura je počela 6. februara 1917. u Budimpešti u tadašnjoj Austrougraskoj. Glumica je rođena kao Sari Gabor, druga ćerka vojnika Vilmosa i glumice Žoli. Ime je dobila po najpopularnijoj mađarskoj glumici Sari Fedak. Zanimljivo je da je ostala upamćena i po kontradiktornim izjavama. Neki kažu i da je izmislila mnoge detalje iz svoje biografije.
Biografi svedoče da su takve bile i njene sestre i njena majka, od koje je Za Za nasledila nonšalantan odnos prema realnosti.Tako se sa sigurnošću ne zna da li je Za Za zaista pobedila na Izboru za mis svoje zemlje. Ono što se pouzdano zna jeste da je glumica, sa majkom i sestrama, 1944. godine otišla u Ameriku.
I Holivud im je bio nadohvat ruke.
SESTRE OSVOJILE SVETSKI ŠOU-BIZNIS
Davno pre sestara Kardašijan, sa kojima poređenje može da se napravi samo po popularnosti i medijskoj pažnji koju uživaju, Holivudom su vladale sestre Gabor, Magda, Eva i Ža Ža, tri glumice.
Njihovo slobodno, a za to vreme i "bizarno" ponašanje, intrigiralo je mnoge. Najstarija je bila Magda (1915-1997), koja, za razliku od sestara, nije ostvarila veliki broj filmskih uloga ( "Modern Girls", "Four Star Revue"). Imala je šest brakova.
Eva (1919-1995) je imala daleko uspešniju karijeru, brojne filmske i televizijske uloge( "New York Town", "Pacific Blackout ", "Green Acres" i "Here's Lucy"), ali i svoj tok šou "The Eva Gabor Show", koji se emitovao sredinom pedesetih. Pet puta je rekla ono čuveno da.
A Za Za? Ona je još u Beču, 1936. godine, srela operskog pevača Riharda Taubera, koji ju je pozvao da peva u njegovoj opereti "Der singende Traum". Pošto je opera bila veoma uspešna, Sari je nastavila da nastupa u bečkim pozorištima.
Veliki preokret u njenoj karijeri doneo joj je ugovor sa Metro-Goldvin-Mejerom i prva filmska uloga u mjuziklu "Lovely to Look at" 1952. godine. I počelo je...
Nekima trebaju godine i niz uloga da dosegnu holivudski vrh. Za Zi su bile dovoljne ove pomenute za ogromnu popularnost. Nisu joj bile strane ni parodije i to one u kojima je glumila sebe, kao ekscentričnu, platinastu holivudsku zavodnicu. Devedesetih se povukla iz javnog života.
PRAVI ŽIVOT HOLIVUDSKE ZVEZDE
Za Za je vodila glamurozan život holivudske zvezde, i veoma skandalozan život. Ljubavni život je bio poput prave sapunice. Zabvaljala se sa Šonom Konerijem, za kojeg je rekla da ima baršunastu kožu, ali da nije "neki ljubavnik". Osvojila je i Ričarada Bartona koji je "voleo da priča u krevetu". A sa Frenkom Sinatrom je provela noć samo zbog toga jer nije hteo da pomeri automobil sa prilaza njene kuće.
Do kraja života Za Za je živela sa devetim suprugom, Frederikom Princom fon Anhaltom sa kojim se 1986. venčala. Pre njega lista njenih muževa je ovako izgledala: Burhan Asaf (1937–1941), Konrad Hilton (1942–1947), Džordž Sanders (1949–1954), Herbert Hatner (1962–1966), Džošua S. Kosden Mlađi (1966–1967), Džek Rajan, Majkl O'Her (1976–1983), Felipe od Albe (1983–1983).
GUBITAK ĆERKE
Za Za je u braku sa Konradom Hiltonom, osnivačem hotela "Hilton", dobila kćerku Frančesku Hilton, fotografa i glumicu, koja je preminula prošle godine u 67. godini. Njen publicista Edvard Loci objavio je da je uzrok smrti moždani ili srčani udar.
Za Za i njena naslednica su bile česte gošće holivudskih zabava početkom osamdesetih godina. Ali su se onda stvari promenile. Frančeska je bila u veoma lošim odnosima sa očuhom, Frederikom Princom fon Anhaltom, a Loci je medijima otkrio da joj je on i zabranio da posećuje majku.
Frederik i Frančeska su se godinama svađali oko finansija i brige o Za Zi.
ZA ZA SE NI ZBOG ČEGA NE KAJE
Glumičini zdravstveni problemi počeli su 2002. godine. Preživela je saobraćajnu nesreću, moždani udar, komu...
Njeni prijatelji kažu da je do kraja života Za Za uživala u uspomenama i da se ne kaje ni zbog čega što je uradila. Bila je poznata po tome što je sve zvala "Darling" s jakim engelskim akcentom. Pa, zbogom, darling. Ovakav život je vredelo živeti.
Blic
_________________ Mnogo je ljudi. redak je čovek..
PREMINUO DŽORDŽ MAJKL! Legenda svetske muzičke scene umrla u 53. godini!
Šokantna vest kao munja je pogodila planetu: čuveni pop pevač Džordž Majkl preminuo je u nedelju uveče u 53. godini života
Džordž Majkl je preminuo u svom domu u Oksfordu, a policija je saopštila da nisu pronađene nikakve sumnjive okolnosti i da je pevač preminuo prirodnom smrću, javlja BBC. - Veoma smo tužni što moramo da potvrdimo da je naš voljeni sin, brat i prijatelj Džordž preminuo mirno u svojoj kući na Božić. Porodica je zamolila sve da se poštuje privatnost u ovim teškim trenucima - saopštio je portparol porodice. Čuveni pevač, kojem je pravo ime bilo Jorgos Kirijakos Panajotu, je slavu doživeo tokom osamdesetih godina prošlog veka, najpre u grupi Wham, a onda i kroz solo karijeru. Prodao je više od 100 miliona albuma!
OTIŠLA ZA ĆERKOM Preminula holivudska glumica Debi Rejnolds, majka Keri Fišer
Holivudska glumica Debi Rejnolds, koja se proslavila ulogom u filmu "Pevajmo na kiši" preminula je u 85. godini, samo dan nakon što je umrla i njena ćerka, takođe glumica Keri Fišer.
Debi Rejnolds i Keri Fišer
Rejnoldsova je preminula nekoliko sati pošto je primljena u bolnicu u Los Anđelesu, najverovatnije posle moždanog udara.
Vest o smrti Debi Rejnolds objavio je njen sin, Tod Fišer.
"Ona je sada sa Keri", rekao je on, dodajući da je smrt ćerke bila previše za Rejnoldsovu, prenosi AP.
Njena ćerka Keri Fišer preminula je od posledica srčanog udara.
Debi Rejnolds je glumila u desetak filmova zajedno sa Džinom Kelijem, Frenkom Sinatrom, Tonijem Kertisom, Donaldom O'Konorom, Fredom Asterom i Dikom Van Dajkom.
U jeku karijere, Rejnoldsova je bila u žiži javnosti kada je njen suprug, pevač Edi Fišer, započeo ljubavnu aferu sa glumicom Elizabet Tejlor.
Debi Rejnolds
Rejnoldsova i Fišer su se razveli 1959. godine, a on se potom oženio sa Tejlorovom.
Isticala je da je njena životna filozofija da uvek ima "petogodišnji plan".
"Izguram današnji dan i onda se ne nerviram pet godina. Uvek zamišljam veliki tunel i na kraju tog tunela svetlo. Znam da mogu da stignem do tog svetla i za to će mi trebati pet godina. Prošla sam kroz mnogo takvih tunela. Uvek pokušavam, nikada se ne predajem", rekla je Debi u intervjuu 2010. godine.
Meri Frensis Rejnolds rođena je 1. aprila 1932. godine. Kompanija "Vorner braders" joj je nadenula ime Debi.
Debbie Reynolds with her daughter Carrie Fisher.
Glumica Keri Fišer, poznata po ulozi princeze Leje u "Ratovima zvezda", preminula je pre dva dana u 60. godini, nekoliko dana nakon što je pretrpela snažan srčani udar tokom transatlantskog leta.
Fišer je prethodno pozlilo na letu od Londona do Los Anđelesa i po sletanju je u kritičnom stanju prebačena u bolnicu.
Američki mediji su izvestili da je imala težak srčani udar.
Keri Fišer se u Los Anđeles vraćala iz Londona gde je promovisala svoje memoare.
Svi velikani kulture koji su nas napustili u 2016.
Možda je preterano reći da je 2016. najgora u istoriji, ali nam je bez sumnje donela mnogo tuge.
U godini koja je na samom izmaku napustio nas je veliki broj velikana domaćeg glumišta, muzike, umetnosti i kulture.
Dragan Nikolić
Foto: Medija Centar Beograd
Legendarni glumac Dragan Nikolić umro je 11. marta posle duge borbe sa teškom bolešću.
Ostavio je iza sebe nezaboravne filmske, pozorišne i televizijske uloge, po kojima će ga pamtiti generacije na prostoru bivše Jugoslavije. Već nakon uloge u filmu Živojina Pavlovića "Kad budem mrtav i beo" bilo je jasno da je jugoslovenska scena dobila novu fllmsku zvezdu .Briljarao je u ulozi Džimija Barke, sezonskog radnika labilnog morala koji izgubi život, a da nije našao svoje mesto u društvu i u životu
Veliku popularnost doneo mu je lik Prleta iz filmova i tv serije "Otpisani" i "Povratak otpisanih".
Ređale su uloge od večitih gubitnika, momaka sa margina, palanačkih sanjara, likova sa sumnjivih vrhova i društvenog dna, šarmera na prvu loptu, Nikolić je bio glumac bez koga se ne može ni zamisliti domaća filmska i pozorišna umetnost, istakli su u Ateljeu 212, u kojem je igrao od kraja šezdesetih.
Glavne i sporedne uloge ostvario je u više od 80 filmova, između ostalih, “Uloga moje porodice u svetskoj revoluciji “, “Banović Strahinja” gde je za ulogu turskog pljačkaša Alije nagradjen Zlatnom arenom u Puli 1981.
Dobitnik je svih značajnih filmskih nagrada uključujući Nagradu za životno delo "Pavle Vujisić" 2000. godine. Bio je oženjen glumicom Milenom Dravić, sa kojom je zajedno vodio šou-program "Obraz uz obraz" na RTS-u. Za mnoge je Dragan Nikolić bio urbana legenda Beograda, čovek koji je na mnogo načina bio simbol prestonice.
Sahranjen je 14. marta u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu.
Mira Stupica
Foto: YouTube Screenshot
Slavna glumica, koju su kolege prozvale "glumicom veka", umrla je 18. avgusta u Beogradu u 94. godini života. Rođena je kao Miroslava Todorović 17. avgusta 1923. u Gnjilanu, kao prvo dete u porodici. Roditelji su joj bili profesori matematike, koji su radili u gimnaziji. Dva brata, Predrag i Zoran, umrli su sa svega dve i tri godine, a nekoliko godina potom je rođen treći brat - Bora.
U Gnjilanu je sa četiri godine gledala i prvu pozorišnu predstavu - "Boj na Kosovu" u izvođenju neke putujuće trupe. Porodica se kasnije preselila u Gornji Milanovac, pa u Aranđelovac, pa u Beograd, gde se Mira Stupica prepustila magiji pozorišta.
Glumila je na scenama u Šapcu, Nišu, u Narodnom pozorištu i JDP-u, ali i u Parizu i Moskvi. Kao jedna od najvećih glumica sa ovih prostora, igrala je nebrojeno uloga od Nastasje Filipovne, preko Petrunjele, do baronice Kasteli.
Dobitnica je Dobričinog prstena, Statuete "Joakim Vujić", nagrade "Pavle Vuisić", festivala "Dani Zorana Radmilovića".
Na velikom platnu debitovala je u ekranizaciji romana "Bakonja fra Brne", početkom pedesetih godina prošlog veka, a potom igrala u filmovima "Jara gospoda" , "U mreži", "Stojan Mutikaša", "Hanka", "Delije", "Krvava bajka", "Doručak sa đavolom". Poslednji filmovi bili su joj "Sedam i po" i "Parada".
Od velikog broja TV ostvarenja izdvaja se sigurno njena Kika Bibić iz "Bukvara", zahvaljujući kojoj su se mnogi opismenili, a najmlađi je pamte kao Kristinu Trobozić u "Otvorenim vratima".
Iza sebe je imala tri braka sa Mavidom Popovićem, Bojanom Stupicom i Cvijetinom Mijatovićem. Kako je govorila, period proveden sa Stupicom bio je i najplodonosniji u njenoj karijeri.
Napisala je i knjigu "Šaka soli", koja je imala nekoliko izdanja.
Imala je zdravstvenu krizu minulog proleća, kada se zbog moždanog udara lečila na Neurološkom odeljenju Urgentnog centra u Beogradu.
U javnosti se poslednji put pojavila u aprilu prošle godine na Dan Jugoslovenskog dramskog pozorišta. Kremirana je 23. avgusta na beogradskom Novom groblju.
Bata Živojinović
Foto: YouTube Screenshot
Legendarni "Valter" umro je 22. maja u 83. godini života.
Rođen je u Koraćici pod Kosmajem 5. juna 1933. godine. U karijeri je odigrao više od 300 uloga na filmu, u pozorištu i televiziji, od kojih su mnoge antologijske, a njegove filmove gledalo je preko 10 milijardi gledalaca, čime ne mogu da se pohvale ni holivudske legende. Da je bio lep glumac, kaže, "ne bi ni za hleb zaradio", pa na tu “kartu” nikad nije igrao. Bio je "crnac i žena sa feredžom", jer nije birao filmove i odbijao uloge, niti dopuštao dublerima da ga zamene.
Dvaput je odbijan na Akademiji, a filmski debi ostvario je u "Pesmi sa Kumbare" (1955, reditelja Radoša Novakovića) posle kojeg su se nizale uloge Miloša Bojanića, Mirte, Bulidže... u kojima je ubeđivao reditelje da film bez njega neće biti moguć. Bio je predstavnik nesalomivog srpskog duha bezobrazluka i drskosti u granicama dopuštenog i kao takav Bata je bio živa istorija srpskog glumišta.
Šezdesetih se filmovima, poput "Kozare" (za koju je nagrađen u Puli) i "Bitke na Neretvi", ustoličio kao jedna od najvećih zvezda kinematografije bivše Jugoslavije, ali je zenit njegove popularnosti došao sedamdesetih filmovima s tematikom Drugog svetskog rata. Jedan od njegovih najpoznatijih filmova iz ovog perioda je "Valter brani Sarajevo", koji je postigao veliki uspeh u Kini, gde je Živojinović još velika zvezda. Osamdesetih Živojinović je parodirao svoju sliku akcionog heroja ulogama u mnogim lakim komedijama.
Živojinović je dva puta dobijao Zlatnu arenu za najbolju ulogu Festivala u Puli - za filmove "Kozara" (1962) i "Tri" (1965). Za film "Tren" dobio je nagradu na Međunarodnom festivalu u Moskvi 1978. Oktobarsku nagradu grada Beograda primio je 1972. Dobio je Sedmojulsku nagradu SR Srbije 1981. godine, te više puta na festivalu u Nišu. U avgustu 1993. nagrađen je Nagradom za životno delo „Slavica“ za svoje uloge u jugoslovenskoj kinematografiji. Pre dve godine, povodom 55 godina umetničkog rada i 77. rođendana dodeljeno mu je i najveće priznanje Jugoslovenske kinoteke - Zlatni pečat.
U poslednje dve decenije, praktično od početka višepartijskog života u Srbiji, nekoliko puta je biran za poslanika u Narodnoj skupštini Srbije kao član SPS-a.
Živojinović je bio inicijator i osnivač Udruženja filmskih glumaca Srbije, takođe i direktor filmskog programa Slobodarskih svečanosti u Sopotu.
Poslednju ulogu imao je u filmu "Led" iz 2012. u kom je igrao dedu Životija.
Na ovogodišnjem Festu dodeljena mu je nagrada Beogradski pobednik za životno delo. Sahranjen je 26. maja u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju.
Lola Novaković
Foto: YouTube Screenshot
Poznata jugoslovenska i srpska pevačica Lola Novaković preminula je 3. aprila u 81. godini života.
Lola Novaković rođena je 25. aprila 1935. godine u Beogradu. Izuzetno popularna bila je tokom šezdesetih i sedamdesetih godina 20. veka.
Kao predstavnica Jugoslavije, 1962. godine je sa kompozicijom "Ne pali svetla u sumrak" osvojila 4. mesto na takmičenju za "Pesmu Evrovizije".
Lola je zvanično počela svoju karijeru 1957. kada je primljena u Radio Beograd kao stalni vokalni solista i iste godine je sa zapaženim uspehom branila državne boje na sajmu u Lajpcigu. Tada je snimila prvu ploču za diskografsku kuću DEKA sa pesmama „Alisa u zemlji čuda“ i kubanskim hitom „Babalu“ na španskom jeziku. Učestvuje na Opatijskom festivalu 1958. sa pesmom „Kućica u cveću“, a 1959. odlazi na turneju po Bliskom istoku i zadržava se u Bejrutu do leta 1960. Po povratku u Beograd održava prvi solistički koncert u Domu sindikata, za koji su ulaznice bile rasprodate za dva nepuna časa. Lola je bila prvi domaći estradni umetnik koji je gostovao u Rusiji 1960.
Na međunarodnom festivalu u Rimu u leto 1964. osvaja prvu nagradu sa pesmom Dušana Vidaka „Ulica četiri fontane“ i vraća se trijumfalno u Beograd. Tu Lolinu pobedničku pesmu u Rimu i pesmu sa Evrovizijskog festivala 1962. „Ne pali svetlo u sumrak“ domaća produkcija nikada nije izdala na ploču. Od 1963. do 1965. Lola učestvuje u dečjoj televizijskoj seriji „Na slovo, na slovo“ koja je kasnije 1975. bila ponovljena. Na međunarodnom festivalu Balkanijada u Beogradu Lola veoma zapaženo učestvuje 1964. Lolin hit iz 1965. „Kap veselja“ proglašen je pesmom godine.
Lola se 1.oktobra 1966. udaje za Mila Jovanovića od kojeg se razvodi krajem 1970. i ponovo uzima svoje prezime Novaković i vraća se domaćoj sceni. U tim godinama, Lola odnosi pobede na mnogim domaćim festivalima zabavne muzike, kao i na festivalima starogradskih pesama i romansi. Iz ovog perioda ostaju hitovi: „Marike“, „Vrati se“, „Neko čeka na mene“, „Ljubi me“, „Voli me sad“, „Posle mene“, „Posle tebe“, „Reka suza“, „Duga topla noć“, „Misli na mene“, „Beli bagrem opet cveta“, „Kalemegdan“, „Tiše, tiše“, „Moj dragi Beograd“, „Zasvirajte violine“, „Ne ljubiš više kao nekad“, između ostalih.
Udajom za estradnog umetnika Dragana Antića, Lola godinama biva meta domaće žute štampe. Umorna od novinarskih izmišljanja, koji su je u jednom momentu čak proglasili tajnim agentom CIA, a drugom prilikom objavili navodnu vest da je Lola u ruskom zatvoru, zasićena domaćim festivalima, Lola Novaković, na žalost svoje milionske publike donosi odluku da se povuče iz umetničkog života i, kako sama Lola kaže, ne kaje se zbog toga, jer zauvek ostaje Prva dama domaće zabavne muzike, Balkanska diva, Kraljica evergrina, Umetnica nad umetnicima.
Od 2000. godine, osim što se ponekad pojavljuje na retrospektivnim koncertima, Lola je stalni član Pozorišta na Terazijama u emisijama Radeta Marjanovića „Dobra stara vremena“ čije predstave gostuju po gradovima Srbije, Republike Srpske, kao i u inostranstvu. Po raznim radijskim i televizijskim studijima postoji oko 500 tonskih zapisa Lolinih pesama koje su izašle na oko pedeset albuma.
Na večni počinak su je ispratile brojne kolege uz pesmu "Kap veselja" 6. aprila.
Milorad Mandić Manda
Foto: YouTube Screenshot
Reči kojima se Manda nedavno oprostio od Bate Živojinovića nateraće vam suze na oči Proslavljeni glumac Milorad Mandić Manda iznenada je preminuo u 56. godini, nakon što mu je pozlilo na sceni tokom izvođenja predstave 15. juna.
Milorad Mandić Manda se rodio u Beogradu 3. maja 1961. godine.
Diplomirao je glumu na Fakultetu dramskih umetnosti u klasi profesora Vladimira Jeftovića.
Nakon diplomiranja je postao član beogradskog dečjeg pozorišta "Boško Buha“. Godine 1989. je snimio više od 270 epizoda emisije "Bajka za laku noć“ koje su se emitovale na nacionalnoj televiziji.
Od 1989. do 1995. je vodio emisiju za decu "S one strane duge“, što ga je uz Branka Kockicu, učinilo jednim od najpopularnijih dečjih glumaca i zabavljača.
Od 1995. je vodio emisiju "Više od igre“ na RTV Pink.
Igrao je u brojnim srpskim filmovima. Najzapaženija uloga mu je u filmu Srđana Dragojevića "Lepa sela lepo gore“.
Bio je voditelj kviza „Uzmi ili ostavi“, koji se prikazivao na televiziji B92, a vodio je i kviz "Ja volim Srbiju“, koji se prikazivao na Prvoj srpskoj televiziji.
Sahranjen je 18. juna uz pesmu "Nesanica".
Marinko Madžgalj
Foto; YouTube Screenshot
Marinko Madžgalj roden je 1978. u Beogradu, a odrastao je u Kotoru.
Bio je srpski glumac, pevač i televizijski voditelj. Zajedno sa Ognjenom Amidžićem bio je član muzičkog dvojca Flamingosi. Sa Amidžićem je vodio i zabavnu emisiju Ćao, Darvine. Diplomirao je glumu na FDU 2000. godine, u klasi prof. Gordane Marić a igrao je u Jugoslovenskom dramskom pozorištu, Narodnom pozorištu, Zvezdara teatru, Pozorištu „Boško Buha“, Bitef teatru i UK „Vuk Karadžić“. Bio je stalni član ansambla Ateljea 212 od 2012. godine.
Proslavio se ulogama u komedijama i komičnim serijalima Crni Gruja i Drug Crni u NOB-u, te Ranjeni orao i Greh njene majke.
U Ateljeu 212 igrao je u predstavama: Sedam i po, Zbogom SFRJ, Sveti Georgije ubiva aždahu, Avgust u okrugu Osejdž i Kazimir i Karolina. Ostvario je zapažene uloge u predstavama Jugoslovenskog dramskog pozorišta: Šine, Hamlet, Govornica, Molijer, Kako vam drago, Zapisi iz podzemlja, Iz junačkog života građanstva. U Bitef teatru igrao je u Fejk porno, Fakebook, u Narodnom pozorištu u Hasanaginici, u Madlenianumu u predstavi Doručak kod Tifanija, u UK „Vuk Karadžić“ u predstavi Sablja dimiskija, u Pozorištu Slavija u predstavi Prevrtač i u Dadovu u predstavi Zajedno sami. Igrao u tv serijama: Pevaj, brate, Na slovo, na slovo, Moj rođak sa sela, Greh njene majke, Ranjeni orao, Ne daj se, Nina, Crni Gruja, Karađorđe i pozorište, Lisice. Glumac je u avgustu prošle godine hitno operisan zbog problema sa pankreasom u Kliničko-bolničkom centru na Bežanijskoj kosi, ali se njegovo zdravsteno stanje nije poboljšalo.
Bio je oženjen glumicom Dubravkom Mijatović sa kojom ima ćerku.
Sahranjen je 29. marta na Novom bežanijskom groblju u Beogradu.
Jadranka Stojaković
Foto: YouTube Screenshot
Kantautorka Jadranka Stojaković preminula je 3. maja u Banjaluci nakon duge i teške bolesti u 67. godini života.
Rođena je 24. jula 1950. godine u Sarajevu, u Bosni i Hercegovini, studirala je Akademiju likovnih umetnosti u Sarajevu, a muzikom je počela da se bavi obradom sevdalinki i izvođenjem pesama Alekse Šantića i Desanke Maksimović.
Učestvovala je na brojnim muzičkim festivalima bivše Jugoslavije i bila je velika zvezda jugoslovenske šansone. Njene pesme poput "Sve smo mogli mi", "Što te nema" i "Ima neka tajna veza" spadaju u najveće muzičke hitove na ovim prostorima.
Stojakovićeva je radila i muziku za dečje televizijske emisije, napisala je uvodnu temu 14. Zimskih olimpijskih igara u Sarajevu 1984. godine. Od 1988. godine živela je u Japanu, do 2012. godine, kada se preselila u Banjaluku.
Poslednje dve godine provela je u Domu za starije osobe "Ivan Pavao Drugi" u Banjaluci.
Sahranjena je 9. maja na banjalučkom gradskom groblju u Vrbanji.
Ljuba Popović
Foto: YouTube Screenshot
Slikar Ljubomir Ljuba Popović preminuo je 12. avgusta u 82. godini života posle duge i teške bolesti.
Popović je bio jedan od najcenjenijih savremenih srpskih slikara, kako u domaćim, tako i u međunarodnim krugovima.
Njegov nadrealizam često nabijen erotskim motivima bio je i tema dokumentarnog filma "Love is eternal monster" poljsko-francuskog reditelja Valerijana Borovčika.
Njegova dela se nalaze u prestižnim galerijama, muzejima i kolekcijama širom sveta. Bio je član čuvene umetničke grupe Mediale.
Rođen je 1934. godine u Tuzli, a odrastao je u Valjevu, gde je završio osnovnu školu i gimnaziju. Studirao je na Akademiji primenjenih umetnosti i Likovnoj akademiji u Beogradu. Od 1991. je član SANU van radnog sastava, ali je kasnije bio u konfliktu sa Akademijom.
Nakon prvog, dvonedeljnog boravka u Parizu, posvećenog najvećim delom posetama Luvru, učestvovao je u nekoliko grupnih izložbi u Beogradu. Godine 1963. preselio se u Pariz i od tada je radio, stvarao i redovno izlagao u Francuskoj.
Sa suprugom Natašom ima ćerke Adrijanu i Tijanu.
O njegovom delu pisali su Alen Boske, Alen Žufroa, Andre Pjer de Mandijarg i Patrik Valdberg, a kasnije i mnogi drugi autori, među kojima Etijambl, Žan-Klarans Lamber, Žil Nere, Gustav Rene Hoke, Žan-Kristof Baji, Žan-Luj Ferije, Izor de Sen Pjer, An Tronš, Saran Aleksandrijan, Mišel Elenberger.
Radio je uglavnom velike format, dve do tri slike godišnje.
Krajem prošle godine Popović je u Galeriji RTS imao veliku i izuzetno posećenu izložbu, koja je ujedno bila i njegova najveća izložba u glavnom gradu Srbije.
Popović je bio umetnik britkog jezika i često je govorio i o odnosu zemlje prema umetnosti, ali je smatrao i da kultura umire u celom svetu - od Pariza gde je radio, preko Beograda gde je prvu veliku izložbu napravio tek prošle godine, do Valjeva gde je osnovao Modernu galeriju.
Sahranjen je 16. avgusta u Brđanima.
Esma Redžepova
Foto: YouTube Screenshot
Makedonska pevačica romske muzike Esma Redžepova preminula je 11. decembra u Skoplju u 73. godini života.
Esma Redžepova Teodosijevska nazvana je kraljica romske muzike i po izvođenju te muzike je bila poznata u svetskim razmerama, a od 2013. nosila je i titulu nacionanog umetnika Makedonije.
Pevačica, koja je bila popularna na balkanskom prostoru, tokom života je odgajila 47 dece i učestvovala u brojnim humanitarnim akcijama.
Tokom karijere duge 55 godina učestvovala je na vrhunskim svetskim muzičim festivalima i manfestacijama. Esma je, kako se ističe, bila pravi muzički ambasador u svetu.
Održala je više od 12.000 solističkih koncerata u Makedoniji i u inostranstvu, a u diskografiji Esme Redžepove je navedeno 15 albuma za domaće i svetske producentske kuće, kao i da je sarađivala sa eminentnim svetskim muzičkim imenima.
Sahranjena je 12. decembra u Skoplju.
Poznati vajar Oto Logo preminuo je u 4. januara u 85. godini u Beogradu.
Rođen je 15. avgusta 1931. godine u Beogradu. U Subotici je završio gimnaziju, a zatim i Akademiju primenjenih umetnosti u Beogradu, na vajarskom odseku. Ostao je da živi i radi u Beogradu. Član je bio ULUS-a od 1955. godine, a 2007. je dobio nacionalnu penziju. Oto Logo je autor velikog broja skulptura, bista i spomenika. – Napravio sam 1.215 skulptura, a od toga više od 500 bista. Uradio sam 32 javno postavljena spomenika – govorio je Logo. Neki od najpoznatijih radova su spomenik Živojinu Mišiću na Mionici i Spomenik Jovanu Cvijiću.
Sahranjen je 9. januara u Aleji zaslužnih građana.
Još mnogo rastanaka...
U tužnoj 2016. napustili su nas i:
saradnica Dečjeg kulturnog centra Donka Špiček likovna kritičarka Maja Skovran
U Zagrebu je preminuo ugledni hrvatski pisac Ivo Brešan (81), autor mnogih drama
U ZAGREBU je tokom novogodišnjih praznika preminuo ugledni hrvatski pisac Ivo Brešan (81), autor mnogih drama među kojima je najpoznatija “Predstava Hamleta u selu Mrduša Donja”
Poznati umetnik, pedagog i nekadašnji upravnik Šibenskog kazališta, rođen je u Vodicama 1936. godine. Završio je jugoslavistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, u početku bio profesor u šibenskoj gimnaziji, a gotovo dve decenije se nalazio na mestu umetničkog voditelja šibenskog Centra za kulturu i Međunarodnog dečjeg festivala.
Iza njega su ostale 23 izvedene drame, dvanaest romana, dve zbirke priča i osam filmskih scenarija. Prvi dramski tekst “Četiri podzemne rijeke” objavio je 1970, a punu afirmaciju donela mu je naredne “Predstava Hamleta u selu Mrduša Donja”: društveno-kritička komedija, zasnovana na poređenju Šekspirovog “Hamleta” sa zbiljom jednog sela u Dalmatinskoj zagori. Za “Predstavu Hamleta u selu Mrduša Donja” nagrađen je 1972. godine Sterijinom i Gavelinom nagradom, a za “Svečanu večeru u pogrebnom poduzeću” dobio je Gavelinu nagradu 1979. godine. Dobitnik je nagrade “Vladimir Nazor” za životno delo, kao i priznanje “Ksaver Šandor Đalski” za roman “Katedrala”.
Osim drama i romana pisao je i uspešne scenarije. Publika pamti duhovite sekvence iz filmova koje je režirao njegov sin Vinko Brešan. Između ostalih, “Kako je počeo rat na mome otoku” i “Maršal”.
Jedan od najpopularnijih jugoslovenskih pop pevača Miki Jevremović (75) preminuo je danas od posledica moždanog udara, saznaju "Novosti"
Jedan od najpopularnijih jugoslovenskih pop pevača Miki Jevremović (75) preminuo je danas od posledica moždanog udara, saznaju "Novosti".
Jevremović, koji je 27. decembra imao težak moždani udar, nekoliko dana je bio u komi.
U trenutku kada je Mikiju pozlilo sa njim je bio njegov brat Zoran. Pevač je odvezen u Urgentni centar gde mu je ukazana pomoć, a zatim je u polusvesnom stanju prebačen na odeljenje intenzivne nege.
Rođen 27. marta 1941. u Beogradu, Jevremović je više od 50 godina bio na muzičkoj sceni, a početak njegov karijere obeležile su pesme "Mama", "Pijem" i "Osamnaest žutih ruža“.
Kasniji hitovi su bili: "Ako jednom vidiš Mariju", "S kim si sada kad je tužno vreme" i "Pesnikova gitara", "Grkinja", "Lihnida" i "Neka toče staro vino".
Vrhunac popularnosti doživeo je šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka kada je učestvovao na festivalima "Vaš šlager sezone" (Sarajevo), "Beogradsko proleće“, "Zagrebački festival“", "Opatijski festival" i "Splitski festival".
Devedesetih godina prošlog veka je učestvovao i na letnjim festivalima u Crnoj Gori.
Glumac Gorden Kej, koji se proslavio u britanskom sitkomu "Alo, alo" preminuo je u 75. godini.
Gorden Kej, Foto: Jutjub printskrin
Kejev bivši agent potvrdio je za BBC da je glumac preminuo u domu za stare.
Gordon Kej proslavio se ulogom Renea Artoa u humorističkoj seriji "Alo, alo" čija se radnja odigrava za vreme Drugog svetskog rata, kada je Nemačka okupirala Francusku. Kej je glumio u 84 epizode ove popularne serije.
Kao mladić aktivno je igrao ragbi, radio je i u fabrikama tekstila i traktora. Tokom studija radio je i kao radijski voditelj a 1965. uradio intervju sa "Bitlsima". Glumom je počeo da se bavi posle studija, i uglavnom je dobijao sporedne uloge u televizijskim serijama.
Kej je 1990. doživeo tešku saobraćajnu nesreću tokom zvanično najjače oluje u Evropi. Tada se deo drvene reklame odlomio, probio vetrobran njegovog auta i zabio mu se u čelo.
U svojoj autobiografiji "Rene i ja: nešto kao autobiografija" koju je objavio 1989. godine pisao je kako je od stidljivog klinca iz radničke porodice u Jorkširu postao ekstravagantni Rene.
Priznao je i da je najveći udarac za njega bio kada su tabloidi otkrili da je homoseksualac, te kako se kroz život nosio sa činjenicom da je „mali, debeli, gej mladić iz radničke porodice”.
Pisao je i o tome ako ga je Britansko udruženje glumaca greškom proglasilo za Gordona, iako je njegovo pravo ime Gorden.
Poslednju ulogu na televiziji odigrao je 2004. u šouu "Revolver".
Korisnici koji su trenutno na forumu: Google [Bot] i 248 gostiju
Ne možete postavljati nove teme u ovom forumu Ne možete odgovarati na teme u ovom forumu Ne možete monjati vaše postove u ovom forumu Ne možete brisati vaše postove u ovom forumu