|
Autoru |
Poruka |
debilko
|
|
![Korisnikov avatar](./download/file.php?avatar=167_1366359996.jpg)
rang
![rang rang](./images/ranks/3stars.png)
Pridružio se: 26 Sep 2012, 07:48 Postovi: 2060 Lokacija: BG
|
Ovaj tekst mi se jako svideo, pa sam ga davno preuzeo sa nekog foruma. Citiraj: U cemu se ogleda taj velelepni, samodovoljan, monumentalan, civilizacijski cin transformacije visokog obrazovanja, koji kod nas sprovode manje uspesno nego kod ostalih dva coveka?
E, majstori. majstori...
Transformacije koje je doziveo/dozivljuje nas obrazovni sistem su jedna konstantna degradacija i obesmisljavanja onoga sto treba da bude najsmislenije, najstabilnije, neprolazno, stalno, trajno...
To nije samo pitanje decidnog opredeljenja za ponudjeni plan institucinalnih i kadrovskih restruktuiranje, vec obronak na kome se moze sagledavati promena u sustinskom smislu.
Stari obrazovni sitem je temeljen na Kantovim postulatima i to sledstveno: 1. Sta mogu da znam?
2. Sta treba da radim?
3. Cemu mogu da se nadam?
Sto je bilo korespodentno sa klasicnim formama razvoja licnosti i sto je ostavljalo prostora da se pojedinci u obrazovnom procesu opredele za kulturni obrazac po kom ce ziveti. To je bio jedan rasadanik slobode i proplanak raznovrsnosti ispoljavanja duha. Naglasak nije bio toliko na edukaciji koliko na moralno - intelektualnom snazenju licnosti (Videti Rusoov odgovor na nagradno pitanje Akademije u Dizonu: Da li je obnova nauka i umetnosti doprinela popravljanju morala ili nije?)
"I u ranija vremena je jedan period ljudskog zivota bio odvajan za osposobljavanja radi obavljanja odredjenog posla u buducnosti. Ali, ucitelji su vecma insistirali na moralnom razvoju dok je on danas zanemaren. Stoga danas imamo mnogo strucnjaka ali malo dobrih ljudi." Nikolaj Velimirovic
Promene koje donosi Bolonja fundamentalno menjaju znacaj obrazovanja, i unose zabunu u, mozda, opasnije polje(psiholosko), i starog dobrog Imanuela Kanta redukuju i okrecu na dva sustinska pitanja: 1. Sta mogu da rdim? (Sta na trzistu ima za mene?)
2. Sta treba da znam da bi to radio?
Evidentno je da se ne moze izbeci ekonomska orijentacija u pozicioniranju kulturnog obrasca po kome se usmerava egzistencija. Viva praktiva se apoteozira. I to u tako gustim vremenskim intervalima, kroz zbir bodova kao da ste fudbalski tim a ne covek, da vam je predskolsko, skolsko, fakultetsko jedno te isto. Velike reci Dostojevskog i "Zlih duhova" odzvanjaju hodnicima vremena: "Vremena nece biti. Ono ce nestati u razumu." O, da. Zaboravite na Raskoljnikova, Hansa Kastorpa, Che gevaru... Nemaju oni danas vremena da ispituju neprolaznost i granice dobra i zla; ne mogu se oni danas podvrgnuti lecenju i traziti svoju Klavdiju Shosu; revolucije se vise nece moci dizati jer svi moraju biti "prisutni" na vezbama, predavanjima, kolikvijumima. Jedan izostanak znaci opasnost trazenja alternative; mogucnost da se procita zabranjena knjiga; opasna sansa da se gurne metalna sipka u cudovisne mehanizme lagera Velikog Brata.
Majstori, majstori,
To vise nije moja kuca To moj gost nije To vise nisam ja Šta vi mislite o Bolonji?
_________________ "Jel neko menja tu slamku?...Nemoj da mi se stoka zarazi." Zoran Radmilovic (Kralj Ibi)
|
|
|
|
|
debilko
|
|
![Korisnikov avatar](./download/file.php?avatar=167_1366359996.jpg)
rang
![rang rang](./images/ranks/3stars.png)
Pridružio se: 26 Sep 2012, 07:48 Postovi: 2060 Lokacija: BG
|
Uvodni citat je toliko iscrpan, da nemam šta dodati. Bolonja je samo još jedno razotkrivanje prave suštine liberalnog kapitalizma. One, koja je skrivana do pada Berlinskog zida. Surosvost tog sistema koja je opisivana u delima marksista je ipak ugledala svetlost dana sa nestankom političke protivteže u svetu. I zaista, sve je podređeno profitu. Kome je potreban obrazovan i kulturan čovek? Lakše je vladati sa stadom, a očigledno je to jedini cilj. Građanske neposlušti kao osnovne vrline slobodnog i slobodoumnog čoveka nestaju sa njegovim saznanjem da zna samo ono što je neophodno gospodaru. Vidokruzi znanja se sužavaju, a sa njima i spremnost da se pojedinac suprotstavi sistemu. Ćuti, radi, lezi, dig se i to je kao u onoj pesmici Bore Đorđevića, Kako je lepo biti glup. Da, znali smo mi da je lepo biti glup, zavidili smo glupima, ali sada se to i ozvaničilo i dobilo pravnu i društvenu podlogu.
Ovo je po meni najveća diverzija koju čini zapad prema ostalom svetu. Sve što smo imali je bio slobodoumni duh, koji je formiran kroz kakvo-takvo obrazovanje. Sa Bolonjom, obrazovanje gubi smisao kao reč. Treba ga zameniti obučavanjem, a visoko obrazovanje postaje zanat, kao vrhunac koji sme dotaći slobodan i običan pojedinac. Neko ko nije po rođenju elita. Elitu čini novac i samo novac. Čovek sa Bolonjom prestaje stremiti ka razvoju svoga roda. Prosto postaje biće koje misli samo onoliko, koliko je potrebno da se manuelni rad pretvori u uslovno intelektualni i ništa više od toga.
_________________ "Jel neko menja tu slamku?...Nemoj da mi se stoka zarazi." Zoran Radmilovic (Kralj Ibi)
|
|
|
|
|
Astra
|
|
![Korisnikov avatar](./download/file.php?avatar=54_1409860734.jpg)
Administrator
![Administrator Administrator](./images/ranks/administrator.png)
Pridružio se: 13 Apr 2012, 02:58 Postovi: 10711
|
Да ли је у Србији пропала „болоња”
Нема ни говора о пропасти болоњског процеса – за релативно кратко време, измењена је настава на свим факултетима, побољшана је ефикасност студирања и повећан број оних који дипломирају, тврди др Вера Дондур
![Slika](http://static.politika.co.rs/uploads/rubrike/254117/i/1/PRAVNI-studenti.gif)
Професор др Ведран Морнар, председник Националног већа за високо образовање и бивши декан Факултета електротехнике и рачунарства Свеучилишта у Загребу, подигао је ових дана прашину у јавности, изјавама да у високом образовању Хрватске влада хаос и после осам година од увођења „болоње” – студенти данас дуже студирају, наставници су затрпани бирократијом због ЕЦТС бодова, а мобилност није значајно повећана.
Слични ставови могу се чути и у Србији, али обично у време студентских протеста и блокада факултета због високих школарина. Пароле „Знање није роба”, „Продајем бубрег за диплому” „Хоћемо болоњу, а не рекет” носили су студенти и у Србији и Хрватској и у Италији, али је чињеница и да су у том протесту имали подршку малог броја професора.
Професор др Вера Дондур, представник Србије у групи за праћење болоњског процеса („Bolona follow up group”), коју чине представници свих 48 земаља потписница Болоњске декларације, каже за наш лист да се и друге земље суочавају са одређеним тешкоћама, али да сви мисле да је то добра идеја и да је потребно наставити у том правцу.
– Не може одмах све да се уради. То европски процес, он се непрекидно усавршава. Ми смо започели законске промене, доста тога је већ урађено, а подаци за највеће универзитете – у Београду и Новом Саду показују да је поправљен просек студирања – објашњава др Дондур.
Она каже да се често сусреће са колегама из других земаља, нарочито из Хрватске и да до сада није било ни помена о „пропасти” овог процеса.
– То су вероватно нека појединачна мишљења, јер Хрватска пази на све што може да смета уласку у Европску унију… Када је реч о Србији, иако смо потписали декларацију 2003. године, код нас је масовно прилагођавање студија болоњском процесу почело релативно касно, 2007. године, тако да за неколико година и није могуће имати неку драматичну промену – истиче професорка Дондур, која је и председница Националног савета за науку и технолошки развој.
По њеним речима, за ово релативно кратко време, измењена је настава на свим факултетима, свуда је уведено континуирано оцењивање, побољшана је ефикасност студирања и повећана просечна оцена, повећан број оних који дипломирају, а имамо веома висок проценат младих који уписују факултете (око 56.000, а у генерацији је 80.000 ђака).
На наш коментар да је чињеница и да су на факултетима спуштени критеријуми, она одговара да за то није крива „болоња” већ професори:
– Ниједна декларација не може да промени студенте и професоре, морају сви да се мењају. Ми нисмо имали новчану потпору за унапређење наставног процеса, треба да се уради национални оквир квалификација за читаво образовање не само високо, ништа нисмо урадили да отворимо мобилност међу универзитетима…
Ректор Универзитета у Новом Саду професор др Мирослав Весковић каже да не воли да даје субјективне процене, али да сматра „да је тренутак да се седне и озбиљно анализира шта је до сада урађено а шта не и да видимо где хоћемо да будемо, а тиме се, нажалост, у овој земљи нико не бави”.
– Функционишемо без адекватне подршке државе, на мишиће, захваљујући ентузијазму људи из високог образовања којима је стало до образовања – указује др Весковић.
По његовим речима, Србија је покушала да нађе систем примерен претходном квалитету високог образовања, а у међувремену нас је захватила светска криза.
– Болоњски процес у Европи се кретао око мобилности и запослености, два процеса у која се нисмо укључили до краја због разних околности. Наша специфичност је и то што се смањује број деце, а повећава број студијских програма, па и из тог разлога не може адекватно да се процени успешност овог процеса у Србији – каже ректор Универзитета у Новом Саду, који се иначе у јавности последњих година највише истиче као пример за успешно спровођење „болоње”, а за то добија и похвале из Европе.
Мр Михајло Бабин са Факултета за економију, финансије и администрацију (ФЕФА), који је и један од аутора „Стратегије развоја образовања Републике Србије до 2020. године”, каже да није право питање да ли је „болоња” успела или не, већ да ли су универзитети искористили оно што је „болоња” дала.
– Не волим судове који су црно-бели. Чињеница је да је „болоња” од почетка дочекана на нож, прво на универзитетима, а онда и у јавности, а заборавља се да смо ми добровољно приступили овом процесу, као и да можете имати најбољи могући закон који се не примењује на прави начин. Осим тога, ја као истраживач имам проблем недостатка образовне статистике, јер немамо валидне податке о томе како је изгледао систем пре „болоње”, а ефекти први болоњске генерације тек треба да се виде – каже Бабин и додаје да је „болоња” и мобилност студента и признавање диплома, које код нас није спроведено на одговарајући начин. politika
_________________ ![Slika](http://i.imgur.com/3rlgaII.gif)
|
|
|
|
|
|
Korisnici koji su trenutno na forumu: Nema registrovanih korisnika i 94 gostiju |
Ne možete postavljati nove teme u ovom forumu Ne možete odgovarati na teme u ovom forumu Ne možete monjati vaše postove u ovom forumu Ne možete brisati vaše postove u ovom forumu
|
|
|